Muslicakutatások az emberi betegségek megértéséhez
„A légy és az emberi test sok tekintetben hasonló” – mondta Juhász Gábor, az ELTE TTK Anatómiai Sejt- és Fejlődésbiológiai Tanszék tudományos főmunkatársa a „Mitől döglik a légy? Drosophila kutatások szerepe az emberi betegségek megértésében” című előadásán az ELTE Lágymányosi Campusán 2014. április 2-án, amely az Élő adás sorozat legutóbbi eseménye volt.
![](https://www.elte.hu/file/muslica14.jpg)
Juhász Gábor előadását Mendel öröklődési szabályainak ismertetésével kezdte, aki hét, gondosan kiválasztott tulajdonságot vizsgált meg borsókban, ahol mindegyik tulajdonság külön kromoszómához kötődött. Később Morgan és tanítványai dolgozták ki részletesebben a nemhez kötött öröklődés és a genetikai kapcsoltság szabályait. Genetikai kapcsoltságról akkor beszélhetünk, amikor több vizsgált tulajdonság is ugyanazon kromoszómához társul. 1910-ben Morgan egy fehér szemű hím muslicát (gyümölcslegyet) talált a sok piros szemű, vad típusú állat között. Az ezzel a mutánssal végzett keresztezések eredményei nem passzoltak a Mendel által felállított szabályokhoz, ezért Morgan feltételezte, hogy a mutáns gén az ivari (X) kromoszómán helyezkedik el. Emellett genetikai kapcsoltsággal kapcsolatos eredményeik alapján 1913-ban Morgan megjósolta a kromoszómák átkereszteződését (rekombináció), és egyik tanítványa, Sturtevant megalkotta az első, rekombinációs gyakoriságon alapuló genetikai térképet. A kutatócsoport eredményességének köszönhetően közkedvelt kísérleti állattá vált a muslica. Morgan kutatásaiért 1933-ban Nobel-díjat is kapott. A későbbiekben rajta kívül még további öt tudós számára ítéltek oda orvosi Nobel-díjat a muslica (Drosophila) kutatásban elért eredményeikért.
Juhász Gábor kiemelte, hogy a muslicákat manapság is szívesen használják kutatási célokra, amelynek több oka is van. Egyebek mellett a gyors, mintegy 10 napos életciklusa, az olcsó fenntartási költségek és a szaporasága miatt részesítik előnyben, valamint azért is, mert a légy és az emberi test sok tekintetben hasonló. A légy vesesejtjei az emberihez hasonló felépítésű ultraszűrő membránt használnak a vizelet kialakításakor, és a felnőtt szövetek, mint például a bélhám folyamatos megújulását hozzánk hasonlóan szöveti őssejtek biztosítják. Ezenkívül a muslica agyát több mint százezer, bonyolult hálózatokba szerveződő idegsejt alkotja, melyek többek között a különféle viselkedési formákat, a tanulást, az emlékezőtehetséget és alvást irányítják. Az emberi betegségekkel kapcsolatba hozható gének mintegy háromnegyedének homológja is fellelhető a Drosophila genomjában. Így a muslicák vizsgálata révén a kutatók betekintést nyerhetnek egyes emberi betegségek pathomechanizmusába, melynek megértése kulcsfontosságú a megfelelő gyógyszerek kifejlesztéséhez.
Juhász Gábor a neurodegenerációs betegségek megértése kapcsán is kiemelte a muslicakísérletek fontosságát. Egy ilyen betegség a Parkinson-kór, amely először mozgásszervi rendellenességet eredményez, amelyet később elbutulás és depresszió követ. A tünetek jó részét a középagy substantia nigra részében található, dopamint termelő idegsejtek ismeretlen okból történő elhalása okozza. Juhász Gábor előadásában elmondta, hogy egy 2003-as muslicatanulmány áttörést jelentett a betegség „rejtélyének” megoldásában. A kísérletek alapján kiderítették, hogy a Parkinson-kórnál gyakori mutációk egy része a hibás mitokondriumok lebontásában szerepet játszó géneket teszik működésképtelenné. A kór gyógymódjának megtalálásában és megértésében is segíthetnek a muslicakísérletek. Kimutatták ugyanis, hogy a K2 vitamin az emberi Parkinson kórban is gyakran elromló PINK1 génre mutáns muslicák állapotán segít, de azt, hogy ez az emberek esetében is igaz-e, egyelőre nem lehet megmondani.
Juhász Gábor előadásának végén ismertette: a muslicán és egyéb modellként használt élőlényeken végzett kísérletek kiderítették, hogy az idő múlásával a poliaminok mennyisége csökken minden sejtben. A poliamin spermidin hozzáadása az élesztő, a muslica és a tenyésztett humán sejtek táptalajához megnöveli az élethosszt. Mi magunk is tehetünk azért, hogy késleltessük az öregedési folyamatot. Ennek több módja is van: a csökkentett kalóriabevitel vagy a rendszeres sportolás mellett a megfelelő étrend is fontos. Hasznos lehet például, ha sok poliamint (putreszcin, spermidin, spermin) fogyasztunk, melyek kitűnő forrásai a citrusfélék, az érlelt sajtok, gomba, szója, búzacsíra, körte, teljes kiőrlésű gabonák, zöldborsó és a máj.